Amiloplasti su nepigmentirane organele nekih biljnih biljnih ćelija. Njihova uloga je sinteza i skladištenje škrobnih granula, koje nastaju polimerizacijom glukoze.[1] Amiloplasti također pretvaraju škrom natrag u šećer, kada je biljkama neophodna energija. Mnogobrojni amiloplasti se nalaze u plodovima i kao osnova za skladišna biološka tkiva nekih biljaka, kao u gomoljima krompira.[2][3][4][5][6]
AmIloplastI SU plastidI, osobito leukoplasti. Plastidi su specijalizirana klasa ćelijskih organela, koji imaju sopstveni genom; za njih se vjeruje da su potomci cijanobakterija (plavo-zelenih algi) koje su uspostavile simbiotske odnose sa eukariotskim ćelijama.
Sinteza i skladištenje škroba se javlja i u hloroplastima, pigmentiranim plastidima koji su uključeni u fotosintezu. Amiloplasti i hloroplasti su blisko srodni, a amiloplasti se mogu pretvoriti u hloroplaste. To je posebno uočljivo kod gomolja krompira, koji, pod uticajem svjetlosti postaju zeleni.[7]
|author=
(pomoć)
|author=
(pomoć)
© MMXXIII Rich X Search. We shall prevail. All rights reserved. Rich X Search